A bokasérülések gyakori sportsérülések, amelyek az izom-csontrendszeri sérülések körülbelül 25%-ában fordulnak elő, és a leggyakoribbak az oldalsó oldalszalag (LCL) sérülései. Ha a súlyos állapotot nem kezelik időben, könnyen ismétlődő ficamokhoz vezethet, súlyosabb esetek pedig a bokaízület működését befolyásolják. Ezért nagyon fontos a betegek sérüléseinek korai felismerése és kezelése. Ez a cikk a bokaízület oldalsó oldalszalag-sérüléseinek diagnosztikai készségeire összpontosít, hogy segítse a klinikusokat a diagnózis pontosságának javításában.
I. Anatómia
Elülső talofibuláris szalag (ATFL): lapított, az oldalsó tokkal összenőtt, a fibula előtt kezdődik és a talus teste előtt végződik.
Calcaneofibularis ligament (CFL): zsinór alakú, a disztális laterális malleolus elülső határától ered, és a calcaneusban végződik.
Hátsó talofibuláris ínszalag (PTFL): Az oldalsó malleolus mediális felületén ered, és a mediális talus mögött végződik.
Az ATFL önmagában a sérülések körülbelül 80%-át, míg az ATFL és a CFL sérülések együttesen körülbelül 20%-át tette ki.
![1](http://www.medtechcah.com/uploads/197.png)
![11](http://www.medtechcah.com/uploads/1117.png)
![12](http://www.medtechcah.com/uploads/1216.png)
A bokaízület oldalsó oldalszalagjának sematikus diagramja és anatómiai diagramja
II. A sérülés mechanizmusa
Supinált sérülések: elülső talofibuláris szalag
calcaneofibularis ligament varus sérülés: calcaneofibularis szalag
![2](http://www.medtechcah.com/uploads/217.jpg)
III. A sérülés minősítése
I. fokozat: szalagfeszülés, nem látható szalagszakadás, ritkán duzzanat vagy érzékenység, és nincsenek funkcióvesztés jelei;
II. fokozat: a szalag részleges makroszkópos szakadása, mérsékelt fájdalom, duzzanat és érzékenység, valamint az ízületi funkciók kisebb mértékű károsodása;
III. fokozat: a szalag teljesen elszakad és elveszti integritását, jelentős duzzanat, vérzés és érzékenység kíséri, jelentős funkcióvesztés és ízületi instabilitás megnyilvánulásai.
IV. Klinikai vizsgálat Első fiók teszt
![3](http://www.medtechcah.com/uploads/311.jpg)
![4](http://www.medtechcah.com/uploads/411.jpg)
A páciens behajlított térddel és a vádli vége lógva ül, a vizsgáló egyik kezével a sípcsontot a helyén tartja, a másikkal a lábfejet a sarok mögé tolja előre.
Alternatív megoldásként a páciens hanyatt fekszik vagy ül, térdét 60-90 fokban behajlítva, a sarkát a talajhoz rögzítve, a vizsgáló pedig hátsó nyomást gyakorol a disztális sípcsontra.
A pozitív az elülső talofibuláris szalag szakadását jelzi.
Inverziós stressz teszt
![5](http://www.medtechcah.com/uploads/511.jpg)
A proximális bokát immobilizáltuk, és varus feszültséget alkalmaztunk a distalis bokára a talus dőlésszögének felmérésére.
![6](http://www.medtechcah.com/uploads/69.jpg)
Az ellenoldali oldalhoz képest >5° gyanúsan pozitív, és >10° pozitív; vagy egyoldali >15° pozitív.
A calcaneofibularis szalagszakadás pozitív előrejelzője.
Képalkotó tesztek
![7](http://www.medtechcah.com/uploads/74.jpg)
Röntgenfelvételek a gyakori boka sportsérülésekről
![8](http://www.medtechcah.com/uploads/84.jpg)
A röntgenfelvételek negatívak, de az MRI az elülső talofibuláris és calcaneofibularis szalagok szakadását mutatja
Előnyök: A röntgen az első választás a vizsgálathoz, amely gazdaságos és egyszerű; A sérülés mértékét a talus dőlésszögének megítélése alapján ítélik meg. Hátrányok: A lágy szövetek, különösen az ízületi stabilitás megőrzéséhez fontos ínszalagos struktúrák rossz megjelenése.
MRI
![9](http://www.medtechcah.com/uploads/918.png)
1. ábra A 20°-os ferde helyzet mutatta a legjobb elülső talofibuláris ligamentumot (ATFL); 2. ábra Az ATFL letapogatás azimutvonala
![10](http://www.medtechcah.com/uploads/104.jpg)
A különböző elülső talofibuláris szalagsérülésekről készült MRI felvételek a következőket mutatták: (A) az elülső talofibuláris szalag megvastagodása és ödéma; (B) elülső talofibuláris szalagszakadás; (C) az elülső talofibuláris szalag szakadása; (D) Elülső talofibuláris szalag sérülés avulziós töréssel.
![011](http://www.medtechcah.com/uploads/011.png)
3. ábra A -15°-os ferde helyzet mutatta a legjobb calcaneofibularis ligamentumot (CFI);
4. ábra. CFL pásztázó azimut
![012](http://www.medtechcah.com/uploads/012.jpg)
A calcaneofibularis ínszalag akut, teljes szakadása
![013](http://www.medtechcah.com/uploads/013.png)
5. ábra: Koronális nézet a legjobb hátsó talofibuláris szalagot (PTFL) mutatja;
6. ábra PTFL pásztázási azimut
![14](http://www.medtechcah.com/uploads/141.jpg)
A hátsó talofibuláris szalag részleges szakadása
A diagnózis besorolása:
I. osztály: Nincs sérülés;
II. fokozat: ínszalag zúzódás, jó textúra folytonosság, szalagok megvastagodása, hipoechogenitás, környező szövetek ödémája;
III. fokozat: az ínszalag hiányos morfológiája, a textúra folytonosságának elvékonyodása vagy részleges megszakadása, a szalagok megvastagodása és fokozott jel;
IV. fokozat: az ínszalag folytonosságának teljes megszakadása, amit avulziós törések, a szalagok megvastagodása és fokozott helyi vagy diffúz jel kísérhet.
Előnyök: Nagy felbontás lágy szöveteknél, a szalagsérülés típusainak egyértelmű megfigyelése; Megmutathatja a porckárosodást, a csontzúzódást és az összetett sérülés általános állapotát.
Hátrányok: Nem lehet pontosan meghatározni, hogy a törések és az ízületi porckárosodás megszakad-e; A bokaszalag összetettsége miatt a vizsgálati hatékonyság nem magas; Drága és időigényes.
Nagyfrekvenciás ultrahang
![15](http://www.medtechcah.com/uploads/151.jpg)
1a. ábra: Elülső talofibuláris szalag sérülés, részleges szakadás; 1b. ábra: Az elülső talofibularis szalag teljesen elszakadt, a csonk megvastagodott, az elülső laterális térben nagy effúzió látható.
![16](http://www.medtechcah.com/uploads/1610.png)
2a. ábra: Calcaneofibularis ínszalag sérülés, részleges szakadás; 2b. ábra: Calcaneofibularis ínszalag sérülés, teljes szakadás
![17](http://www.medtechcah.com/uploads/1710.png)
3a. ábra: Normál elülső talofibularis szalag: ultrahangos kép, amely egy fordított háromszög egységes hipoechoikus szerkezetet mutat; 3b ábra: Normál calcaneofibularis ínszalag: Közepesen echogén és sűrű fonalas szerkezet ultrahangos képen
![18](http://www.medtechcah.com/uploads/1810.png)
4a. ábra: Az elülső talofibuláris szalag részleges szakadása ultrahangfelvételen; 4b. ábra: A calcaneofibularis ínszalag teljes szakadása ultrahangfelvételen
A diagnózis besorolása:
zúzódás: az akusztikus felvételeken ép szerkezet, megvastagodott és duzzadt szalagok láthatók; Részleges szakadás: Duzzanat van a szalagban, néhány rost tartósan megszakad, vagy a rostok lokálisan elvékonyodtak. A dinamikus vizsgálatok azt mutatták, hogy a szalagfeszesség jelentősen gyengült, és a szalag elvékonyodott és megnőtt, valamint a rugalmasság gyengült valgus vagy varus esetén.
Teljes szakadás: teljesen és tartósan megszakadt ínszalag disztális elválasztással, dinamikus vizsgálat nem utal szalagfeszülésre vagy fokozott szakadásra, valgus vagy varus esetén pedig a szalag a másik végére mozdul el, rugalmasság nélkül és laza ízülettel.
Előnyök: alacsony költség, könnyen kezelhető, nem invazív; A bőr alatti szövetek egyes rétegeinek finom szerkezete jól látható, ami elősegíti a mozgásszervi szöveti elváltozások megfigyelését. Önkényes metszetvizsgálat, a szalag öv szerint a szalagképződés teljes folyamatának nyomon követésére, a szalagsérülés helyének tisztázása, a szalagfeszülés és morfológiai változások dinamikus megfigyelése.
Hátrányok: alacsonyabb lágyszöveti felbontás az MRI-hez képest; Bízzon a professzionális műszaki üzemeltetésben.
Artroszkópos ellenőrzés
![19](http://www.medtechcah.com/uploads/196.png)
Előnyök: Közvetlenül figyelje meg az oldalsó malleolus és a hátsó láb szerkezetét (például az alsó talpízületet, az elülső talofibuláris szalagot, a calcaneofibularis szalagot stb.), hogy értékelje a szalagok integritását, és segítse a sebészt a műtéti terv meghatározásában.
Hátrányok: Invazív, bizonyos szövődményeket okozhat, például idegkárosodást, fertőzést stb. Általánosságban elmondható, hogy a szalagsérülések diagnosztizálásának arany standardja, és jelenleg leginkább a szalagsérülések kezelésére használják.
Feladás időpontja: 2024. szeptember 29